HÁTTÉRINFORMÁCIÓ

Megújul Magyarország cafeteria-rendszere
2012. január elsejétől új formában kaphatják meg megszokott, kedvezményes adózású béren kívüli juttatásaikat a munkavállalók. Az új rendszerben a Széchenyi Pihenő Kártya univerzális elektronikus utalványkártyává válik, amellyel 450 ezer forintos kedvezményes keret fordítható belföldi szállásra, meleg étkezésre, és rekreációs szolgáltatásra. A SZÉP Kártya mellett a béren kívüli juttatások között megjelenik az Erzsébet-utalvány is, amellyel havonta 5000 forintig kedvezményes adózási feltételekkel biztosíthatnak étkezési jegyet munkavállalóik számára a munkáltatók.
A változással mindenki jobban jár, a munkavállalók akár kártyával, egyszerűen ki tudják fizetni az étkezésüket, a nyaralásukat, de a színházjegyet, és a sportbérletet is. A munkáltatók jelentős adminisztrációs többlettehertől szabadulnak meg, az elfogadóhelyek pedig gyorsabban jutnak hozzá a pénzükhöz, miközben forgalmi jutalékként a korábbiaknál jóval kisebb összeget kell fizetniük.
A SZÉP Kártyával egyszerű, átlátható, biztonságos és olcsó cafeteria-rendszert hozott létre a kormány, amellyel segíti a gazdaság növekedését. Egyszerű, mert a korábbinál jóval kisebb adminisztrációs terhet jelent a munkáltatók és az elfogadóhelyek számára, s ezzel jelentős összeget takarítanak meg. Átlátható, mert pontosan lehet tudni, mely utalványok és cafeteria-elemek alkalmazása esetén lehet jelentős adókedvezményt elérni. Biztonságos, hiszen a SZÉP Kártya csak olyan intézményekhez kerülhet, amelynek pénzügyi hátterét a PSZÁF ellenőrzi. Olcsó, hiszen a kártya a munkavállalóknak és a munkáltatóknak nem kerül semmibe, az elfogadóhelyeknek pedig legfeljebb 1,5 százalékos forgalmi jutalékot kell fizetniük. 2012-től 450 ezer forintra emelkedett az egy évben kedvezményes adózással adható, a hazai szálláshelyeken elkölthető összeg, így az jelentős lökést adhat a belföldi turizmusnak, ezen keresztül pedig a gyorsabb GDP-növekedést szolgálja.
A 2011-ben bevezetett SZÉP Kártya 2012. január elsejétől a kibővített lehetőségekkel és keretösszeggel univerzális elektronikus utalványkártyává vált. A kártyán három alszámlát alakítottak ki – ezek három korábbi cafeteria-juttatás új formáját jelentik, amelyekre különböző mértékig lehet kedvezményesen utalni a juttatásokat.
A szálláshely alszámla kizárólag a belföldi szállások díjainak kifizetésére használható, éves szinten 225 ezer forint kedvezményes kerettel.
Az étkezés alszámlára évente 150 ezer forintot (akár havonta 12.500 forintot) utalhatnak a munkáltatók kedvezményesen, ezt bármilyen étteremben, büfében, menzán, étel házhoz szállítás megrendelésekor lehet felhasználni.
A rekreációs alszámla évi 75 ezer forinttal tölthető fel kedvezményesen, az összeget rendkívül széles körben lehet felhasználni, a színházjegyektől kezdve a múzeumi, állatkerti belépőkön át az edző- és fitnesz-termek, fürdők, lovardák és a hazai sípályák is az elfogadóhelyek között lehetnek.
Tekintettel arra, hogy a Nemzetgazdasági Minisztérium célja a SZÉP Kártya bevezetésével a belföldi turizmus élénkítése volt, a hazai szálláshelyek igénybevételekor mindhárom alszámlára érkezett összeg felhasználható, vagyis a turisztikai szolgáltatásokhoz kapcsolódóan akár a teljes, összesen 450 ezer forintos keret rendelkezésre áll.
Az elektronikus fizetési rendszerekben az elveszett, ellopott kártyákat azonnal le lehet tiltani, miközben az elfogadóhely is azonnal visszajelzést kap, hogy rendelkezésre állt-e a fizetéshez szükséges fedezet a számlán.
A kormány azt várja, hogy a SZÉP Kártya bevezetésével általánosságban is csökken a készpénzhasználat Magyarországon, hiszen egyre többen tapasztalják meg – elfogadóhelyek és munkavállalók egyaránt – mennyire egyszerű a plasztiklapot használni.
Annak ellenére, hogy a lakosság döntő hányadának van bankkártyája, azt legtöbbször készpénzfelvételre használják, miközben a kártyás fizetés olcsóbb és sokkal kényelmesebb is. A Magyar Nemzeti Bank korábbi számításai szerint évi százmilliárd forintot lehetne megtakarítani, ha a kártyás fizetésekben elérnénk az átlagos európai szintet.
A Magyar Szállodák és Éttermek Szövetsége örömmel fogadja a SZÉP Kártya bevezetését, amely a belföldi turisztikai kereslet növeléséhez nagyban hozzájárulhat. A Kártya elfogadását azért is javasolja minden tagszállodája részére, mert az üdülési csekknél sokkal korszerűbb, és a szolgáltatók részére jóval olcsóbb fizetési eszközről van szó.
2010-ben a hazai szállodákban eltöltött összesen kb. 14,1 millió vendégéjszakából 6,3 millió, azaz 44,4 százalék kapcsolódott magyar vendégekhez. 2011-ben mintegy 2-3 százalékkal nőtt a belföldi vendégéjszakák száma, s ezek további emelkedését segítheti elő a SZÉP Kártya 2012-ben, s a következő években.
A hazai turizmusban mintegy 300 ezer fő dolgozik, az összes foglalkoztatott kb. 8,4 százaléka. A turizmus ágazat részesedése a GDP-ből - a KSH 2007 évi adatai szerint – 5,9 százalék, a multiplikátor hatást is figyelembe véve 8-9 százalék között volt.
A több vendég magasabb szállodai foglaltságot, nagyobb forgalmat jelent, ezzel hozzájárulhat a munkahelyek megtartásához, új munkahelyek létrehozásához.
Az Erzsébet-utalvány, amely fogyasztásra kész étel vársárlására használható fel, havi 5000 forintig adható kedvezményes adózási feltételekkel, ám ezen összeghatár felett is kedvezőbb feltételekkel biztosítható, mint a bérjellegű juttatás.
Az Erzsébet-utalvány egyelőre papír alapú utalvány lesz, de a tervek szerint még 2012-ben megjelenik elektronikus, azaz plasztikkártya változata is. A kettő párhuzamosan és választhatóan áll majd a felhasználók rendelkezésére, azaz mindvégig vegyes rendszer lesz.
Az Erzsébet-utalvány forgalmazásából realizálható eredmény kizárólag állami közfeladat ellátására fordítható. Az Erzsébet program a Magyar Nemzeti Üdülési alapítvány és annak egyszemélyes tulajdonában álló Nemzeti Üdülési Szolgálat Kft. meglévő erőforrásait felhasználva valósul meg, a költségvetést terhelő új források bevonása nélkül. Az új rendszernek köszönhetően jövőre mintegy 10 milliárd forintot lehet majd megpályáztatni szociális célokra áttekinthetően, tisztán.
Budapest, 2012. január 06.

                                                                       Nemzetgazdasági Minisztérium

                                                                           Kommunikációs Titkárság