Egy éve történt a vörösiszap-katasztrófa
2011. október 04.

Magyarország történetének eddigi legnagyobb ipari és ökológiai katasztrófájának egyéves évfordulóján Kolontáron emlékhelyet avatnak, életfával és lélekharanggal tisztelegnek az áldozatok emléke előtt. Devecserben  emlékpark épült és mostanra  készült el az újonnan felépített posta és a Rotary Ház kulturális és oktatási központ. A tragédia utáni újjáépítés az állam átfogó és szakszerű irányítása mellett eddig soha nem látott széles társadalmi összefogással valósult meg, aminek köszönhetően ma már rehabilitált természeti és építészeti környezet fogadja az odalátogatókat és visszatért az élet a régi kerékvágásba. A tragédia ráirányította a figyelmet a jogszabályok pontatlanságaira és hiányosságaira, ezért már az új alaptörvény és az új katasztrófavédelmi törvény is olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek azt szolgálják, hogy ne ismétlődhessen meg a tavalyi katasztrófa.  
2010. október 4-én egy magánvállalat, a Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi (MAL) Zrt. zagytározójának gátja átszakadt és a kizúduló 1,8 millió köbméter folyékony erősön lúgos vörösiszap elöntötte a tározó melletti településeket. A legnagyobb kárt Kolontáron, Devecserben és Somlóvásárhelyen okozta a katasztrófa. A tragédiában 10-en meghaltak, és több mint 300 család veszítette el az otthonát, de a települések is komoly kárt szenvedtek, ugyanis jelentős volt a mezőgazdasági és környezeti kár, mert a kiömlő vörösiszap elárasztotta a Torna patakot, és azon keresztül károsította a Marcal-Rába-Duna vízrendszerét.
Azonnali beavatkozások garantálták a biztonságot

A kormány felkérésére már a vörösiszap-katasztrófa másnapján a helyszínre érkeztek a Magyar Tudományos Akadémia szakértői, akik nagyban hozzájárultak ahhoz, hogy a hatóságoknak egy nappal a tragédia után már tiszta képük volt arról, hogy mi történt. A katasztrófát követően közvetlenül az emberi életek mentése, az emberek biztonságba helyezése volt a legsürgetőbb feladat, ezt követte a települések biztonságának garantálása, a gátak megerősítése. Három hónapon belül kiépültek a települések védelmét szolgáló ideiglenes védművek és befejeződött a teljes körű védelmet biztosító létesítmények megépítése. A biztonságot növeli a Kolontár közvetlen közelében a katasztrófát követően megépített 1-es védőgát, más néven a kolontári gát is.

A helyszínen a mentesítési, helyreállítási, újjáépítési feladatok végrehajtását a Kormányzati Koordinációs Bizottság Operatív Törzse, utána a Vezetési Törzs, majd az Újjáépítési Kormányzati Koordinációs Központ, végül pedig az Újjáépítési Katasztrófavédelmi Törzs vezette. 

Senki nem maradt otthon nélkül

A sérült tározóból kiömlő vörösiszap 363 ingatlant rongált meg jelentősen, ebből a legtöbb lakóház volt. A sérült ingatlanok nagy részét, 306-ot el kellett bontani. 731-en voltak, akiknek megsemmisült vagy lakhatatlanná vált az otthona. A lakóházak pótlására a kormány választási lehetőséget kínált fel a károsultaknak: dönthettek új lakás építése, használt lakás vásárlása, a károsodott ingatlan helyreállítása, illetve készpénzes támogatás mellett. A károsultak döntésének megfelelően 112 új lakóház épült fel állami támogatással (Kolontáron 21, Devecserben 89, Somlóvásárhelyen 1 és Márkó településen 1 ház). Devecserben és Kolontáron  egy-egy újonnan épített lakóparkba költözhetnek a károsultak. 

Használt ingatlan vásárlása mellett 125 család döntött (ezt 1,4 milliárd forint értékű kormányzati támogatás fedezi). Közülük több mint a fele, 66 esetben úgy döntöttek a károsultak, hogy nem hagyják el a környéket és az érintett három település valamelyikén választottak használt ingatlant, 23-an pedig a közeli Ajkára költöztek. 79 károsult pénzbeli kártalanítás mellett döntött (ez közel 1 milliárd forintos összeg).

Az iszapár által érintett ingatlanok egyharmadát - szám szerint 108-at - terhelte a zálogjog valamely fajtája, elidegenítési és terhelési tilalom, vagy éppen végrehajtási jog. Négy érintett bank fizetési haladékot biztosított a hitelt törlesztő károsultaknak, néhány pénzügyi vállalkozás megközelítőleg 40 esetben eltekintett a fennálló tartozások teljes egészétől.

Teljes kártalanításban részesültek a károsultak

A kormány a lakhatás biztosítása mellett vállalta azt is, hogy június 30-ig mindenkit kártalanít, biztosítja a katasztrófában kárt szenvedett családok ingóságainak pótlását is. A bútorok pótlása a Magyar Bútor és Faipari Szövetség bútoraiból történt egymillió forintos értékhatárig. Az állam ezen kívül a bútorokat, a haszonállatokat, a kerteket, a be nem takarított terményeket, a ruhaneműket, a megsemmisült élelmiszerekben, a gépjárműveket ért kárt is megfizette a károsultaknak. A kormány a vörösiszap-katasztrófában kárt szenvedett vállalkozások dologi kárának megtérítését vállalta, azaz a kártalanítás az ingóságok, gépek, berendezések mellett az árukészletben, a termékekben esett károk megtérítésére terjed ki. Szeptember közepére a kárt szenvedett nem mezőgazdasági vállalkozások 90 százalékával már megkötötték a támogatási szerződést, és a megállapított összegeket is kifizették. Az állam eddig összesen mintegy 35 milliárd forintot fordított a katasztrófa utáni újjáépítésre és helyreállításra.
Magyar Kármentő Alap és jótékony célú felajánlások

A kormány a károsultak támogatására létrehozta a Magyar Kármentő Alapot és az ezt támogató vállalkozásokra is érvényessé tette az adományokra vonatkozó adókedvezményét, illetve a magánszemélyek idéntől személyi jövedelemadójuk 1 százalékát felajánlhatják az alap javára is.

Köszönhetően annak, hogy a kormány minden a helyreállítással, az újjáépítéssel, a kártalanítással összefüggő kiadást és feladatot vállalt, a kormány által létrehozott Magyar Kármentő Alapban összegyűlt pénzt elsősorban a térség fejlesztésére, új munkahelyek teremtésére és a lakókörnyezet élhetőbbé tételére, sőt, a korábbinál jobb, XXI. századi körülmények kialakítására fordíthatják. Így az újrakezdéshez nem csak azok kaphatnak segítséget, akiknek a lakhatását kell megoldani, hanem azok is, akiknek a megélhetése, lakókörnyezete került veszélybe.

Az alapban csaknem 2 milliárd forint gyűlt össze, ennek nagy részét, mintegy 1,5 milliárd forintot a három érintett település között osztották fel. A helyi önkormányzatok a fejlesztési-beruházási koncepcióikban megjelölt célokra eddig összesen 534 millió forintos támogatást kaptak: Devecsernek 352 millió, Kolontárnak 155 millió, Somlóvásárhelynek 27 millió forintot ítélt meg a Kármentő Bizottság, melyből 286 millió forintot el is utaltak. Támogatták többek között a veszteséget szenvedett vállalkozásokat, hozzájárultak az átmenetileg albérletbe kényszerült károsultak albérleti díjához, az új rendőrörs felépüléséhez, továbbá - a települések szükségleteinek megfelelően - orvosi rendelő, szolgálati lakások, iskolai sportpálya, sportöltöző, focipálya épül. 

A fejlesztések megvalósulását segíti elő az is, hogy a devecseri kistérséget támogatáspolitikai szempontból a leghátrányosabb helyzetű kistérségek közé sorolták, így a közeljövőben megindulhatnak a lelki és gazdasági megújulást ösztönző közösségi beruházások, hogy és talán még a katasztrófa előtti állapotnál is jobb körülmények között élhetnek a lakók.
Emellett az emberek példátlan összefogásának köszönhetően mind belföldről, mind külföldről nagyon sok adomány érkezett a katasztrófa sújtotta térségbe. Számos felajánlás érkezett, a Vörösiszap-katasztrófa Felajánlások Központi Nyilvántartó Rendszerébe. A segélyezési tevékenység összehangolására Civil Humanitárius Koordinációs Központ jött létre az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium, a Magyar Vöröskereszt, a Magyar Máltai Szeretetszolgálat, a Magyar Ökumenikus Segélyszervezet, a Katolikus Karitász és a Baptista Szeretetszolgálat Alapítvány együttműködésével. 

Folyamatos a lakosság egészségügyi ellenőrzése

A katasztrófában 10 ember vesztette életét, 406-an szorultak egészségügyi ellátásra, közülük 120-an súlyosan megsérültek. 

Az egészségügyi szakemberek első perctől jelen vannak az érintett településeken, a kormány létrehozta a Kormányzati Egészségügyi Szűrőközpontot, hogy a folyamatosan figyelemmel kísérjék a lakosság egészségi állapotát. Itt laborvizsgálatokat és szakorvosi vizsgálatokat végeznek felnőttek és gyerekek számára egyaránt. Március óta  - a szülők kívánságára - gyermekek nehézfém-terhelését is vizsgálják. Eddig nem lehetett kimutatni a gyermekek vizeletéből nehézfém-szennyezésre utaló mértéket. 

A legnagyobb probléma leginkább a kiömlő vörösiszap megszáradását követő hetekben állt fenn, amikor a szállópor koncentrátum megnövekedett a levegőben, a térségben egy integrált szállópor-mérési rendszer működtetnek és a mérési eredményekről folyamatosan tájékoztatják a közvéleményt. A szállópor-koncentráció korábban időszakosan átlépte az egészségügyi határértéket, de nem haladta meg a veszélyes mértéket, mára pedig az egészségügyi határértéket sem éri el. Összefoglalva elmondható, hogy nincsen olyan eredmény, amely arra utalna, hogy a vörösiszap maradandó egészségkárosító hatást okozott volna. 

A folyóvizek biztonságban és ellenőrzés alatt vannak
A hatóságok megfeszített munkájának köszönhetően a katasztrófa egyik legnagyobb természeti kockázatát - azt, hogy a lúgos vörösiszap-szennyezés veszélyeztesse a Dunát - sikerült megakadályozni és mára mindenféle szennyeződéstől sikerült megmenteni a folyókat és más élővizeket. Ezt az elmúlt egy év mérési eredményei is bizonyítják. A Rábát, a Mosoni-Dunát és a Dunát a gipszezésen és a magnézium-nitrát adagolásán túl biosavazással is mentesítették a szennyezésektől, és a pH-érték állandó szinten tartásával is biztosították, hogy a nehézfémek ne legyenek vízben oldhatóak.
Az iszapömlés után az élővizek szennyeződésének csökkentése érdekében a vízügyi szervek azonnal a mederduzzasztást végeztek a Marcalon, és különböző megoldásokkal közömbösítették a lúgos elegyet. 
A tragédia sújtotta települések mellett található Torna-patak közvetlenül a tragédiát követően volt veszélyben, mert a beömlő erősen lúgos (13 pH értékű) vörösiszap miatt a patakvize is lúgossá vált és minden élet kipusztult belőle. A patak pH értékét helyreállították, a heti átlagos pH érték 8,1 – 8,29 között mozog. A patak élővilága  is rehabilitálódik, így a katasztrófának hosszan elhúzódó hatása várhatóan nem lesz.
Befejeződött a kolontári halastó mederkotrása, a vize természetes pH-értékű, beindult az algásodás és a parton már megjelentek a békák is. 
A vörösiszap-katasztrófa sújtotta térségben nemcsak a folyóvizek ellenőrzik folyamatosan, hanem az ivóvízet is. Az ivóvíz egyáltalán nem szennyeződött, az egész térségben a katasztrófa első napjától biztonságosan fogyasztható. 
Megtisztultak a bel - és külterületek
A lakott területek vörösiszap-mentesítésében több százan vettek részt, és a kitartó munka révén pár héten belül biztosították a belterületek lakhatóságát. Néhány járulékos feladat van még hátra, például a kolontári halastó medréből kikotort és szikkasztott vörösiszap beszállítása és a Marcal folyó medrének kotrásából származó szennyezett anyag elszállítása a kijelölt helyre, de október végére minden készen lesz.

Az egy évvel ezelőtt történt gátszakadáskor összesen csaknem 1300 hektárt öntött el a vörösiszap, ebből a mentesítés során 758 hektárnyi mezőgazdasági területről kellett eltávolítani az összegyűlt lúgos anyagot. A vörösiszap-szennyeződés sehol sem jutott 10 cm-nél mélyebbre a talajban, a mélyebb rétegeket közvetlenül nem veszélyeztette. A talajanalízis 140 hektáron mutatott talajhibát - túl magas pH-értéket, magasabb krómtartalmat -, ezeket a területeket szarvasmarhatrágyából előállított, magas szervesanyag-tartalmú komposzttal kezelték. Hektáronként 25 tonna talajjavító anyagot juttattak a termőföldekre.

A vörösiszap-katasztrófát követően helyreállított termőföldeken nincs szükség a termelés korlátozására, a gazdák bármit termeszthetnek. Az energianövények termesztése új lehetőséget jelent a gazdálkodók számára az ajkai térségben is. 

A vörösiszap által elöntött termőföldek miatt jelentős volt a környékbeli gazdák mezőgazdasági kára. A termelők és feldolgozók egyszeri  jövedelempótló állami támogatást kaptak, a mezőgazdasági termelők „de minimis” értékhatárt meghaladó dologi kárigényei jelenleg elbírálás alatt állnak. 

Azok a gazdák, akiknek szennyeződött a földje, nyilatkozhattak, hogy a károsodott földjeiket eladják az államnak, vagy elcserélhetik, illetve - ha szeretnék - megtarthatják azt. 

Sikeres volt a MAL Zrt. állami felügyelete, a tragédia nem ismétlődhet meg

A kormánynak azonnali megoldást kellett arra is találnia, hogy a tragédiát okozó vörösiszap-tározó alumíniumgyár tulajdonosánál, a MAL Zrt.-nél elérje a biztonságos működés feltételeit. A magánkézben lévő vállalat tevékenységét a kormány nyolc nappal a tragédia után Bakondi György kormánybiztos irányításával állami felügyelet alá helyezte. 

Az alumíniumgyár nemzetgazdaságilag jelentős gazdasági társaságnak minősül, a térség egyik legnagyobb munkáltatója, a beszállítókkal együtt hatezer embernek ad munkát, így a kormány célja a kezdetektől az volt, hogy a vállalat működjön, termeljen, de mindezt a biztonságnak alárendelve tegye. 
Az állami felügyelet alatt, tavaly október 15-én újraindult a termelés, a gyár megkapta a további működéséhez biztosító környezethasználati engedélyt is. Az állami felügyelet „nyomásának” köszönhető, hogy a gyárban februárban bevezették a száraztechnológiát. Ennek köszönhetően az alumíniumgyártás során többé nem folyékony, erősen lúgos vörösiszap, hanem szilárd halmazállapotú és nem maró hatású melléktermék jön létre, mint az a legtöbb hasonló európai uniós alumíniumgyár esetén. Ez azt jelenti, hogy többé nem ismétlődhet meg a katasztrófa. 
 Emellett több milliárd forintos beruházásokat is végrehajtottak az alumíniumgyárban: két biztonsági gátrendszer épült a tározókhoz, lezárták és megerősítették a X-es tározót, és stabilizálták a IX-es tározót, a gátakat mozgásérzékelőkkel látták el, és automatizálták a gyár teljes csurgalékvíz-kezelő rendszerét. Az állami felügyelet elérte céljait, így június 30-ával megszűnt. 
Rekordbüntetést kapott a vállalat, az állam kész szerepet vállalni további működtetésében
A Közép-Dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség a MAL Zrt.-re összesen mintegy 135,140 milliárd forint (470 millió euró) hulladékgazdálkodási bírságot szabott ki a a vörösiszap elhelyezésére szolgáló hulladéklerakó üzemeltetése során bekövetkezett környezetkárosítás miatt. A bírság megállapítása a hatályos jogszabályoknak megfelelően történt, a bírságot egy törvényben meghatározott matematikai képlet alapján határozták meg, figyelembe véve, hogy egyértelműen környezetkárosodás történt, és hogy több mint 1,8 millió köbméter vörösiszap ömlött ki több ember halálát okozva. A számításban szerepet játszott az is, hogy ilyen mértékű és kiterjedésű környezeti kárra még nem volt példa Magyarországon.
A MAL Zrt. köteles a bírságot a határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül megfizetni, de a határozat ellen a kézhezvételtől számított 15 napon belül fellebbezéssel élhet.
A MAL Zrt.-re kiszabott rekordbírságra és a kormány a térség lakó és természeti környezetének helyreállítása, és gazdasági életképessége iránt érzett felelősségre tekintettel áttekinti a vállalat pénzügyi helyzetét, és mindent elkövet annak érdekében, hogy a kiszabott jelentős összegű bírság ellenére a vállalat működőképessége és fizetőképessége biztosítva legyen, és ne történhessen meg az, hogy a bírság miatt működésképtelen lesz a MAL Zrt.

A kormány kifejezte álláspontját azzal kapcsolatban, hogy az állam érdekelt abban, hogy a MAL Zrt. meg tudja tartani a munkahelyeket, valamint hogy piaci helyzete stabilizálódjon, folytathassa a termelést. Ez a cég megfelelő menedzselésével, üzletpolitikával sikeresen működtethető, a további működés biztosítása esetén megteremtődhet az állam által eddig finanszírozott kármentés és újjáépítés költségeinek, továbbá az államot megillető egyéb követelések fedezete. 

A kialakult helyzetre a jelenlegi tulajdonosokkal és a menedzsmenttel történt korábbi egyeztetéseket folytatva a kormány kész megoldást keresni a munkahelyek megmentése érdekében. Az állam a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőn (MNV) keresztül folyamatos kapcsolatban van a cég vezetésével, az MNV február óta intenzív tárgyalásokat folytat a tulajdonosokkal a tulajdonosi szerkezet esetleges átalakításáról.

Kiemelt vizsgálat zajlik a katasztrófa felelősének kiderítésére

A katasztrófa felelősének kiderítésére kiemelt nyomozás folyik a Nemzeti Nyomozó Iroda vezetésével, eddig 15 embert hallgattak meg gyanúsítottként, valamennyien a MAL Zrt. jelenlegi és egykori munkavállalói, mindannyian szabadlábon védekezhetnek. A katasztrófa okozóját a bíróság állapítja meg, eddig még nem született jogerős döntés, de a bíróság a vezetők magánvagyonát zároltatta.
A károsultak részéről már több mint 30 per kezdődött meg, amelyekben a felperesek a MAL Zrt.-től anyagi és nem vagyoni káraik miatt összesen több mint hat milliárd forint kártérítést követelnek. 
Az Országgyűlés is vizsgálja a tragédiát és a MAL Zrt. privatizációját
Az Országgyűlés vizsgálóbizottságot állított fel a Kolontár melletti vörösiszap-tározó átszakadása miatt bekövetkezett környezeti katasztrófával kapcsolatos felelősség feltárására és a hasonló katasztrófák jövőbeni megakadályozására. A parlamenti vizsgálóbizottság október 2-i tájékoztatása szerint a MAL Zrt. vezetői és a regionális környezetvédelmi hatóság a felelős a tragédiáért. A bizottság azt állapította meg, hogy nem természeti, hanem ipari katasztrófa történt tavaly október 4-én. Az elmúlt 10 hónap vizsgálatai alapján a bizottság szerint a történtekért a létesítmény üzemeltetője, illetve a környezetvédelmi hatóság tehető felelőssé. A bizottság a jelentést eljuttatja a Nemzeti Nyomozó Irodának is. A bizottság jelentésében több törvénymódosítási javaslatot is tesz, például a hatósági ellenőrzés szigorítására.  A végleges jelentés október közepére készül el.
Az Országgyűlés felkérte a kormányt, hogy 2012. május 31-ig vizsgálja meg a rendszerváltás - azaz 1989 - után megkötött privatizációs szerződések környezetvédelmi, biztonsági, természetvédelmi és kulturális örökségvédelmi pontjainak teljesítését. Az erről szóló vizsgálat eredményét a kabinetnek 2012. június 15-ig kell az Országgyűlés elé terjesztenie. 
Szigorodott a veszélyes anyagokra és a katasztrófahelyzetekre vonatkozó szabályozás
Az Országgyűlés nem sokkal a katasztrófa után elfogadta a honvédelemről szóló törvény módosítását, ami megváltoztatta a veszélyhelyzet idején alkalmazható szabályokat. A törvénymódosítás szerint a jövőben honvédelmi érdekből az állam felügyelete alá vonható rendeletileg a gazdálkodó szervezetek működése.
A tragédia felhívta a figyelmet arra, hogy a vörösiszap tározó ellenőrzésére alkalmas hatóságok keze részben meg volt kötve, mert a hatáskör elosztás nem volt egyértelmű. Az Országgyűlés ezért törvényt módosított, 2010 decemberétől már csak a bányakapitányságok adhatnak ki működési engedélyt az ajkai tározóhoz hasonló tározókra és veszélyes üzemekre, ez erőteljes hatósági felügyeletet és ellenőrzést biztosít.

A vörösiszap-katasztrófa még az új alaptörvény megalkotásában is nyomot hagyott. A 2012-ben életbe lépő új alaptörvény kimondja, hogy magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárok számára honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátása érdekében - sarkalatos törvényben meghatározottak szerint -polgári védelmi kötelezettség írható elő. Emellett honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátása érdekében - szintén a sarkalatos törvényben meghatározottak szerint - mindenki gazdasági és anyagi szolgáltatás teljesítésére kötelezhető. Az alaptörvény rögzíti azt is, hogy a Magyar Honvédség közreműködik a katasztrófák megelőzésében, következményeik elhárításában és felszámolásában.

A vörösiszap-tragédia megerősítette azt a kormányzati szándékot, hogy az iparbiztonság és a környezetvédelem érdekében újra kell gondolni a katasztrófavédelmi jogszabályokat, gyakorlatot. Az Országgyűlés szeptemberben egy új katasztrófavédelmi törvényt fogadott el, amely többek között a hatósági jogosítványokat az alsó küszöbérték negyedét elérő veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemekre is kiterjeszti, hogy a katasztrófavédelmi törvény hatálya alá tartozó veszélyes anyagokkal foglalkozó üzemek feletti hatósági felügyelet hatékonyabb legyen és bevezeti a katasztrófavédelmi bírságot a kisebb súlyú jogsértések szankcionálására.

A jövő év elején kerülhet az Országgyűlés elé az a törvény, miszerint kötelező biztosítást kell kötniük az olyan ipari létesítményeknek, amelyeknél a működés során esetlegesen veszélyes anyagok juthatnak ki a környezetbe. A befizetett összeg a tervek szerint egy alapot képez a biztosító társaságoknál és ebből fizetik egy esetleges katasztrófa kárelhárítási költségeit. A kötelező biztosítás a környezeti- és a magánszemélyeknek okozott károkra is kiterjed majd. 

A katasztrófahelyzetekkel kapcsolatos közérdekű közlemények mielőbbi célba juttatásáról írt alá együttműködési megállapodást a Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság és az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (OKF) 2011. április 5-én. Erre az új médiatörvény adott lehetőséget, amely szerint a katasztrófavédelem a lakosság tájékoztatása érdekében két órán belül vagy azonnal kihirdetendő közérdekű közleményt ad ki a médiaszolgáltatók útján. A tapasztalatokat felhasználva az OKF a Magyar Tudományos Akadémiával is együttműködési megállapodott a katasztrófák elleni védekezés feladatainak  eredményes  megoldása és az összefogás hatékony szervezeti keretének biztosítása érdekében.