Miniszteri expozé – bizottsági meghallgatás

2011. április 19.

Tisztelt Elnök Úr! 
Alelnök Urak! Tisztelt 
Képviselő Asszonyok! 
Képviselő Urak!

Beszámolómat Magyarország számára jelenleg talán a legfontosabb kötelezettséggel, az EU elnökséggel, illetve minisztériumunk és azon belül is a szociális, család- és ifjúságügyért felelős államtitkárság számára fontos eseménnyel, a Gödöllőn megtartott EU szociális és családügyi minisztereinek informális ülésével kezdeném.
Örömmel tudok beszámolni Önöknek erről a pozitív visszhangot kiváltó eseményről, ahol – mint azt Önök is hallhatták – a család fontossága kiemelt helyen szerepelt, ezt hangsúlyozta Orbán Viktor miniszterelnök is, valamint fontosnak tartotta kiemelni: ahhoz, hogy a kívánt gyermekek megszülethessenek, egyensúlyt kell teremteni a család és a munka között. E gondolattal akkor ott, és azt gondolom itt és most mindannyian egyet érthetünk. Fontos még elmondanom Önöknek, hogy a magyar miniszterelnök, azt javasolta az EU tagországok minisztereinek, hogy 2014 legyen az európai családok éve, hiszen a bennünket nyomasztó demográfiai gondok az EU országaira is kisebb, vagy nagyobb mértékben, de jellemző. A család, a gyermekvállalás közös ügyünk.
Fontos megemlítenem, hogy a kormány, illetve minisztérium fontos célja az EU Elnökség féléve alatt – de természetesen azt követően is – a szemléletváltás elősegítése. E téren az egyik fontos feladat a család, a házasság megítélésével kapcsolatos szemléletváltás mind itthon, mind az EU országokban. A másik pedig a fogyatékossággal élők ügyével kapcsolatos szakmai munka továbbvitele európai szinten, illetve a téma bevitele a köztudatba, az emberek ez iránti érzékenységének, a szolidaritásnak a növelése. Mindként területen fontos lépéseket tettünk az elmúlt közel három és fél hónapban. Az előbbi témában említenék meg Önöknek két, az elmúlt hónapokban a minisztérium szervezésében lezajlott eseményt. Februárban a „Házasság hete” című rendezvényünk, ezt követően pedig az „Európa a családokért – a családok Európáért” címmel – az EU elnökség jegyében – megszervezett demográfiai és családügyi tematikus hét volt, melynek keretében számos hazai és európai vonatkozású eseményre is sor került – fesztiváloktól kezdve, szakértői konferenciákon át európai szintű miniszteri ülésig. 
Néhány szót szólnék kormányunk örökségéről. A demográfiai mutatók, a gyermekes családok megélhetési feltételei és általában a családi élet terén súlyos problémákat örököltünk. 2010 májusától 2011 januárjáig - novembert leszámítva – kevesebb gyermek született, mint bármikor máskor 2000 januárja és 2011 januárja között. 

Ezért a Kormány megalakulását követően azonnal egyik legfontosabb célkitűzésének tekintette, hogy olyan családbarát intézkedéseket hozzon, amelyek e káros folyamatokat megállíthatják, majd fokozatosan a visszájára fordíthatják. Meggyőződésem, hogy kiszámíthatóan működő családtámogatási rendszert kell létrehoznunk, amely biztosítja, hogy a gyermekvállalás ne járjon az elszegényedés kockázatával.
Az ennek érdekében tett legfontosabb kormányzati intézkedés a családi adózás rendszerének újbóli kiterjesztése az egy-, és kétgyermekes családokra, valamint a három- vagy többgyermekes családokat korábban is megillető kedvezmény jelentős megemelése. 2011-től olyan családbarát adórendszer jött létre, melyben már egy, vagy két gyermek esetén is gyermekenként akár 10 000 Ft-tal, három vagy több gyermek esetében pedig gyermekenként – az eddigi 4 000 Ft-hoz képest – akár 33 000 Ft-tal is több nettó jövedelem maradhat a családoknál havonta. E körbe tartozik a GYES jogosultsági idejének visszaállítása a gyermek 2 éves korától 3 éves koráig, ami minden jogosult szülőnek mintegy 308 000 Ft-ot hagy évente a zsebében. Ehhez kapcsolódóan heti 30 órában maximáltuk a GYES mellett végezhető munka időtartamát, így minimálisra csökkent a teljes munkaidős, illetve a részmunkaidős munkavégzéssel elérhető jövedelem közötti különbség. Több társadalmi csoport - mint például az ikergyermekeket vagy tartósan beteg, súlyosan fogyatékos gyermekeket nevelő, vagy otthon dolgozó szülők - teljes mértékben mentesültek e korlátozás alól. Fontos változtatás a GYES kapcsán, hogy három, vagy több ikergyermek után már nem csupán az ellátási összeg kétszerese, hanem az ikergyermekek számával felszorzott összeg jár. A Kormány ilyen módon veszi figyelembe a sokgyermekes családok magasabb megélhetési kiadásait. Szintén hozzájárul a gyermeket nevelő családok anyagi helyzetének javításához, hogy 2011-től a gyermekgondozási díj (GYED) összege bruttó 102 900 Ft-ról 109 200 Ft-ra emelkedett.
A súlyosan fogyatékos, vagy tartósan beteg gyermeküket otthon gondozó szülőket érinti, hogy a várható inflációval arányosan, 3,5%-kal emelkedik az ápolási díj bruttó összege, így az ellátás alapösszege havi bruttó 29 500 Ft, ami alapesetben  bruttó 1 000 Ft-os, az emelt összegű (súlyosan beteg vagy fogyatékos személy után járó) ellátás esetében 1 300 Ft-os, a méltányossági alapon járó ellátásnál pedig 800 Ft-os emelést jelent havonta.
Választási ígéretünknek megfelelően a Kormány első intézkedései közé tartozott a nők 40 év jogosultsági idővel történő nyugdíjazási lehetőségének kidolgozása. A hosszú munkaviszonnyal rendelkező nők lehetőséget kaptak a kedvezményes nyugdíjba vonulásra, amelynek alapja a nők munkaviszonyban eltöltött hosszú életpályája, és kettős – családi és munkahelyi – szerepvállalásának elismerése. Az a nő, aki keresőtevékenységével és a gyermekneveléssel összesen legalább 40 év jogosultsági időt szerzett, az életkorától függetlenül nyugdíjba vonulhat. Amikor a nők 40 évnyi jogosultsági idővel történő nyugdíjazása mellett döntött az Országgyűlés, az indokok között szerepelt a nagyszülői, nagymamai szerep erősítése, a fiatal családok gyermeknevelésében való aktív közreműködésük lehetőségének megteremtése.
Fontos lépéseket tettünk meg a gyermekvédelem területén is. A gyermekvédelmi törvény módosításának főbb irányai az alábbiak voltak: a kapcsolattartás típusainak, formáinak, módjának az egyértelmű meghatározása; egy új jogintézmény, a felügyelt kapcsolattartás bevezetése; illetve az örökbefogadásban közreműködő civil szervezetek tevékenységének törvényi szabályozása. 
A 2010 májusában meghirdetett a Nemzeti Együttműködés Programja szociális biztonságot érintő fejezetében célul tűzte ki, hogy a családokat meg kell erősíteni, a gyermekvédelmi-gyermekjóléti szolgáltatásokat fejleszteni szükséges, valamint az ifjúság jövőjét támogatni kell. E célok megvalósulása érdekében az Országgyűlés elfogadott egy új, a tanköteles gyermekek iskolába járását ösztönző jogintézményt, az iskoláztatási támogatás folyósításának felfüggesztését 50 igazolatlan óra esetében. Ezzel célunk, hogy a hátrányos helyzetű gyermekek számára a tanulást, mint kiemelkedési lehetőséget biztosítsuk. A jogintézmény lényege nem az iskolakerülés szankcionálásából, hanem a gyermek és családja nevelési, oktatási és gyermekvédelmi szakemberek általi segítéséből, iskolába járásra, iskoláztatásra ösztönzéséből áll.
A szociális és gyermekjóléti szolgáltatások területén megtett fontos lépés volt a szociális törvény módosítása, melyek a Nemzeti Együttműködés Programjában meghatározottakhoz igazodtak. A módosítások – egyebek mellett - az adminisztrációs kötelezettségek nagymértékű csökkentésének alapjait teremtették meg, ezáltal jelentősen enyhültek a szolgáltatást nyújtók terhei, lehetővé téve humánerőforrás kapacitás felszabadulását, amely az ellátás szakmai feladataira, a szolgáltatások színvonalának emelésére fordítható. A törvény módosításának kiemelendő intézkedése volt a szociális szolgáltatások területén a nyilvántartási rendszer szabályainak módosítása, amely az adatkezelés és a nyilvántartás vezetés egyértelművé és átláthatóbbá tételét valósította meg. 
Házi segítségnyújtás és idősotthoni ellátás esetén a szociális ellátásba való bekerülés leegyszerűsödött, az ehhez szükséges időtartam lényegesen lerövidült azzal, hogy az ellátásra való jogosultságot megalapozó gondozási szükségletvizsgálatokat nem a szakértői bizottságok, hanem az intézményvezető végzi el. Ezzel csökkentettük a bizottság működtetésével kapcsolatos állami kiadásokat, és az ellátást igénybevevő kiadásait is, hiszen a felülvizsgálat térítésmentessé vált. Amennyiben az ellátást igénylő egyedül él, a 80. életév betöltése önmagában megalapozza a gondozási szükségletét.
Jelentős módosítás volt a szociális szolgáltatások igénybevétele esetén fizetendő térítési díj szabályok átalakítása, mellyel az intézmények stabilabb működését kívántuk elősegíteni. Ennek lényege, hogy tartós bentlakást nyújtó intézmények esetében a személyi térítési díj megállapítása során figyelembe veszik az ellátott jelentős pénz-, illetve ingatlanvagyonát.
Az ellátotti jogok fokozottabb védelme érdekében nőtt a szolgáltatások engedély nélküli nyújtása esetén kiszabható szociális igazgatási bírság összegének felső határa 500 ezer Ft-ra, mely elősegíti az illegális szolgáltatást nyújtók visszaszorulását. 
Az egyházi kiegészítő támogatás igénybevételének racionalizálása és az indokolatlan előnyhöz jutás káros erkölcsi, társadalmi és költségvetési következményeinek kiküszöbölése érdekében szükségessé vált az egyházi fenntartó fogalmának szűkítése 2011. július 1-jei hatállyal. 
Módosult a bölcsődei gyermekétkeztetés térítési díjára vonatkozó szabályozás is. A bölcsődében kizárólag az étkezésért kérhető térítési díj a szülőktől, a bölcsődék működtetése azonban a normatív állami hozzájárulás mellett is komoly anyagi ráfordítást követel a fenntartóktól. Emiatt megteremtettük annak lehetőségét, hogy a gyermekétkeztetés térítési díjába az élelmezés nyersanyagköltsége mellett a nyersanyagköltség legfeljebb 50%-át kitevő rezsiköltség egy ellátottra jutó napi összegét - a fenntartó döntése - alapján be lehessen építeni. A legrászorultabb családok – azaz a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult gyermeket, gyermekeket nevelő családok – számára változatlanul ingyenes a bölcsődei étkeztetés. Emellett a három vagy több gyermeket, illetve a tartósan beteg vagy fogyatékos - és rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre nem jogosult - gyermeket nevelő családoknak 50%-os térítési díjkedvezmény jár a gyermekek után.
A családi napközik létrehozásának megkönnyítése érdekében egyszerűsödött az engedélyezési eljárás. 
Lehetővé vált a várandós anya férjének, élettársának a befogadása a családok átmeneti otthonába. A válsághelyzetbe került várandós anyák gyakorta igénylik élettársuk, férjük állandó jelenlétét a családok átmeneti otthonában történő tartózkodás idején is, ami azonban a jogszabály korábban nem tett lehetővé. 
A tárca elkészítette a fogyatékos személyek számára ápolást-gondozást nyújtó szociális intézményi férőhelyek kiváltásának stratégiáját, amely biztosítja a lakókörnyezetbe integrált elhelyezés gyakorlati megvalósítását. A stratégia célja, hogy kijelölje a hosszú távú irányokat az intézmények átalakítására és a fogyatékos személyek számára nyújtott szolgáltatási rendszer teljes átalakítására. A stratégia alapelve, hogy a fogyatékos személyeknek a többségi társadalommal azonos joguk van a közösségben való élethez, valamint annak megválasztásához, hogy hol és kivel kívánnak élni. A fogyatékos személyek szociális ellátása a jövőben kizárólag integrált lakókörnyezetben valósulhat meg.
Elkészítettük az utcai hajléktalanság kérdésével összefüggő Középtávú Intézkedési Tervet is. A Hajléktalanügyi Stratégiában megjelöltük az utcai életmód felszámolását, illetve az utcán, közterületen élő személyek számának csökkentését szolgáló intézkedése irányát, valamint a hajléktalan ellátó rendszer átalakításának lehetőségeit, és a szociális lakáspolitika kialakításának keretfeltételeit.
A pénzbeli ellátások területéről szólva kiemelném, hogy a magyar foglalkoztatási ráta az Európai Unióban a legalacsonyabbak közé tartozik. Az ellátórendszer korábbi struktúrájában nem volt alkalmas arra, hogy a hosszú ideje inaktív, sokszor alacsony képzettségű személyeket visszavezesse a munkaerő-piacra. 
A Minisztérium a fogyatékos ügy, a foglalkoztatás rehabilitáció, és az esélyegyenlőség területén is számos olyan lépést tett, amelyekkel korrigálta az előző kormányok rossz döntéseit, mulasztásait. 
Emlékeztetem Önöket arra, hogy az új Országos Fogyatékosügyi Programról szóló 2006-ban elfogadott Országgyűlési Határozat rögzíti: „a Kormány a Program teljesítéséről kétévente jelentést készít az Országgyűlés részére.” Az első jelentést 2008. március 31-ig kellett elkészíteni, ami ugyan elkészült, ám az előző kormány azt nem terjesztette az Országgyűlés elé. A Nemzeti Erőforrás Minisztérium elkészítette a jelentéstervezetet, amely rövidesen a Kormány, illetve az Országgyűlés elé kerül.
A 2007. évi XCII. törvénnyel ratifikált, a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény a részes államok számára az egyezmény hatálybalépésétől számított két éven belül jelentéstételi kötelezettséget ír elő. E határidő Magyarország esetében 2010. május 3-án lejárt, ám ez a jelentés sem készült el. Ezért az új kormány kénytelen volt határidő módosítást kérni, s így a NEFMI 2010. október 15-re elkészítette a Fogyatékossággal Élő Személyek Jogairól szóló ENSZ egyezmény végrehajtását tartalmazó első nemzeti jelentésünket. 
Elkészítettük a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékéről szóló miniszteri rendeletet is, amely jelenleg kihirdetésre vár. Ugyancsak elkészült a jelnyelvi tolmács-szolgáltatók finanszírozásáról szóló miniszteri rendelet tervezete, amelyről jelenleg közigazgatási és civil egyeztetés folyik.
Reflektálva az Európai Bizottság 2010-2020 közötti időszakra vonatkozó Európai Fogyatékosságügyi Stratégiájára közreműködtünk a Stratégiával kapcsolatos tanácsi következtetés előkészítésében a fogyatékos személyek oktatása, képzése, valamint foglalkoztatása terén. A kormány új szervezeti struktúrájához igazodóan elkészítettük az Országos Fogyatékosügyi Tanács működéséről szóló kormányrendelet módosítását is, amelynek kihirdetésére már az év elején sor került. 
Az Unió Magyar Elnökségének a szakterülettel összefüggésben egyik legfontosabb vállalása a nők és férfiak közötti egyenlőség témakörében a 2006-ban kiadott Nemek közötti Egyenlőség Európai Paktumának megújítása, megerősítése volt. A Magyar Elnökség beemelte a tervezetbe a nők elleni erőszak kérdését, mely a 2006-os Paktumból teljesen hiányzott. A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi ügyek Tanácsa 2011. március 7-i ülésén elfogadta a Paktum szövegét, így a Magyar Elnökség biztos alapokat tett le annak érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőség kezelése a legmagasabb szinten folyamatosan megjelenhessen.
Itt fontos megjegyeznem: az Európai Uniós magyar elnökséghez kapcsolódóan éppen a mai és a holnapi napon (ápr. 19-20.) magas szintű konferenciát szervez a minisztérium az Európai Fogyatékosságügyi Stratégia témájában, ahol a fogyatékos személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról, a befogadó oktatásról, a foglalkoztatásról, a szegénység elleni küzdelemről, valamint a következő Trió elnökség terveiről lesz szó.
Elkészült a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásról szóló, 2005-ben elfogadott kormányrendelet módosítása, amely közel 25 ezer fő megváltozott munkaképességű személy továbbfoglalkoztatását tette lehetővé. Biztosítottuk a rehabilitációs bértámogatások további finanszírozása érdekében a források átadását a végrehajtó munkaügyi központok számára. Ez 13 ezer fő továbbfoglalkoztatását teszi lehetővé. Átvettük a szociális foglalkoztatás szakmai irányítását, és további 8 ezer fő továbbfoglalkoztatásáról gondoskodtunk.
Az elmondottak is mutatják, hogy a Nemzeti Erőforrás Minisztérium szociális ágazata az elmúlt közel egy évben azért tevékenykedett, hogy az egyéni és a társadalmi felelősség egyenértékűségének hangsúlyozásával kiutat teremtsen a szegénység és munkanélküliség csapdájából. 

Az idősügy és nyugdíj területén is számos tennivalónk van. A nyugdíjreform kiemelkedően fontos és elsődleges célja, hogy a lakosság öregkori ellátása úgy legyen biztosított, hogy az időskori évekre is megfelelő életkörülményeket, az ország gazdasági teherbíró-képességén és a lakosság mindenkori életszínvonalán alapuló, és ahhoz mérhető mértékű anyagi biztonságot nyújtson. Mindezt olyan módon kell az államnak biztosítania, hogy a nyugdíjrendszer fenntartása a közpénzügyek tekintetében ne járjon káros, több generációt érintő negatív következménnyel. Jelenleg is ezen dolgozunk. 
Az állami nyugdíjrendszerben 2013. január 1-jétől a befizetéseknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük, 2013. január 1-jétől valamennyi, az állami nyugdíjrendszerben résztvevő állampolgár részére egyéni számlán vezetik a megszerzett nyugdíjjogosultság alapjául szolgáló felhalmozás összegét.
A magyar elnökség keretében zajlik az Európai Parlament és a Tanács határozatának előkészítése az aktív idősödés európai évéről, mely 2012-ben lesz. Az európai év átfogó célja, hogy a társadalom felismerje és elismerje az idősekben rejlő potenciált, így ösztönözve annak kiaknázását, valamint az idősebbekkel szembeni sztereotípiák visszaszorítását. 
Az ifjúságpolitika sikereként könyveljük el, hogy Magyarország EU elnökségi feladataihoz kapcsolódva 2011. február 28. és március 4. között hazánkban megrendeztük az Európai Ifjúsági Konferencia és Főigazgatói Értekezletet, amely a spanyol-belga-magyar trió elnökség időszakának ifjúságpolitikai záró rendezvénye volt. A konferencia eredményeit összegző dokumentum májusban a Miniszterek Tanácsa elé kerül.
Esélyegyenlőség témában fontos kiemelnem: az Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020 irányvonalához illeszkedve a kormány legfontosabb céljai között szerepel, hogy minél több ember dolgozzon; minél több olyan embert vezessen vissza a munka világába, aki erre alkalmas. 

Számos fontos intézkedést már megtettünk, s igen jelentős módosításokon dolgozunk jelenleg is. Mindezzel a kormány illetve a minisztérium szándéka, hogy megerősítse a családokat, igazságosabbá tegye a szociális rendszert, minden rászorulóról gondoskodjék, s ezzel megvalósítsa a Nemzeti Együttműködés Programjában megtalálható célokat, melyek röviden így foglalható össze: munka, otthon, család, egészség, rend.